51014/51228 פרויקט גמר/התמחות מעשית בהנדסת תעשייה וניהול

מנחה להגשת הצעה לפרויקט/התמחות בתעשייה

למציעים שלום,

במסגרת פרויקט הגמר או ההתמחות עליכם לזהות בעיה ניהולית-תפעולית בארגון, שתהיה נושא העבודה שלכם: בשלב א' תאבחנו את הבעיה, ובשלב ב' תעצבו לה פתרון. במסמך זה נבהיר מהי בעיה המתאימה לפרויקט, וננחה כיצד להגיש את ההצעה. חובה עליכם לקרוא את המסמך במלואו בטרם תגישו הצעה ולפעול לפיו, כדי לחסוך עבודה מיותרת וסבבי תיקונים הנמשכים זמן רב.

מהי בעיה?

כפי שלמדתם בקורס קודם, בעיה מתחילה בתופעה לא רצויה, משמע תופעה היוצרת פער. תופעה היא כל מצב שמתרחש או קיים במציאות, אבל לא כל תופעה היא בעיה – כדי שתהיה כזו, מישהו או מישהי צריכים לרצות שהמצב יהיה שונה; במילים אחרות, בעיה היא תופעה שמפריעה למישהו – שייקרא להלן "בעל הבעיה".

לפיכך, בעיה צריכה להכיל הן מצב מצוי (התופעה) והן מצב רצוי, וההפרש ביניהם הוא הפער. להלן מספר דוגמאות לניסוחים נכונים ולא נכונים של בעיה, נכון: תפוקה של X יחידות ליחידת זמן הינה תופעה, מצב מצוי; כדי שתהיה בעיה צריך שהתפוקה הרצויה תהיה שונה, ועם זאת מדויקת – למשל X+10, ובטופס ההצעה עליכם לנקוב בשני הערכים תוך שימוש באותו מדד. לא נכון: "ירידה בתפוקה" יכולה להיות תופעה (ובלבד שהיא נתמכת בנתונים), אולם כדי להראות פער יש להציג מצב רצוי. "איכות ירודה" איננה תופעה ואף לא פער, משום ש"איכות" היא מושג מופשט ולא עובדתי, ו"ירודה" היא שיפוט ולא עובדה.

בעיה – בְּמה?

במהלך הפרויקט, על שני שלביו, תתמודדו עם שתי בעיות שונות זו מזו:

בשלב א' – פער במטרה: הארגון אינו משיג את אחת ממטרותיו, והשאלה היא למה; זו בעיה מדעית, המתבטאת בכך שהסיבה לתופעה מסוימת אינה ידועה.

בשלב ב' – פער באמצעי: האמצעי שאמור לפתור את הבעיה הקודמת חסר, או שאיננו מיושם כהלכה, והשאלה היא איך ליישמו; זו בעיית תכן, או בעיה הנדסית, הנובעת מהיעדרו של הפתרון הרצוי.

מכאן שהצעת הפרויקט לשלב א' צריכה לענות על שני תנאים: עליה לכוון לפער במטרה ארגונית, ולא באמצעים, ובנוסף עליה מורכבת מספיק כדי להצדיק הפנייתה למהנדס תעשייה וניהול. המשמעות של פער במטרה היא שמרכיב הבעיה הגלוי לעין הוא הסימפטום, בעוד שהסיבות לתופעה אינן ידועות מלכתחילה, ולכן נדרשת חקירה כדי לגלותן. במרבית המקרים בעיות מסוג זה מתכנסות לאחד משלושת הסיווגים הבאים:

פיגורים באספקות ללקוח (למשל: אחוז ההזמנות המסופקות בזמן קטן מהדרוש)

פגומים בתוצר המוגמר (למשל: אחוז הפסילות גדול מהמותר, אחוז ההחזרות גדול ביחס לעבר)

ירידה ברמת התפוקה ביחס לעבר או אי-הגעה לרמה הצפויה, המתוכננת (למשל: אחוז ביצוע לעומת תכנון נמוך מהצפוי)

מאחר שייתכנו גם סיווגים היוצאים מן הכלל, ניתן, במידת הצורך, לסמן בטופס סיווג "אחר" ולהרחיב אודותיו – אולם סיווג כזה יידרש לאישור ספציפי של מרצה הקורס. בכל מקרה, בקורס קודם למדתם על שלושת המקורות האפשריים לפער: כוונה/רצון, ידע קודם או השוואה לאחרים, שאינם מוציאים זה את זה; הדרישה שהסיבות לתופעה לא תהיינה ידועות מלכתחילה משייכת בהכרח את מקור הפער (גם) ל"ידע קודם", כלומר הארגון כן נקט בצעדים שהיו אמורים, לשיטתו, להביאו אל היעד – אך תוחלתו נכזבה, ולא ברור מדוע.

כמה דוגמאות, לחיוב ולשלילה: "15% מההזמנות מסופקות באיחור, לעומת יעד רצוי של 10%" היא דוגמה חיובית – בהנחה, כמובן, שאספקה בזמן היא אחת ממטרות הארגון או מדד להצלחתו; לעומת זאת, "מכונה A מהווה צוואר בקבוק" איננה בעיה לכשעצמה, אלא אולי הגורם לבעיה – פער בתפוקה, למשל. גם טענה כמו "אין עיתוד מלאי" איננה מציגה בעיה אלא את היעדרו של פתרון אפשרי. מבחינת סדר הגודל של מרחב הבעיה, דוגמה שלילית יכולה להיות הספק נמוך של מלצר במסעדה או ניהול תורים במספרה (שימו לב שבטופס עליכם לספק מידע ממנו ניתן להקיש על רמת המורכבות של הבעיה).

עזר נוסף להתאמה של רמת המורכבות הוא רשימת הנושאים הקבילים כפתרון בשלב ב', המפורטת בנספח. אומנם אינכם אמורים עדיין לדעת, עוד בטרם נמצאו הסיבות לבעיה, באיזה פתרון תבחרו – אך הרשימה מאפשרת לאזן בין מורכבות התופעה כפי שהיא מסתמנת כרגע לבין היקף המאמץ שיידרש לצורך הפתרון.

מדד התופעה

מדד הוא מספר המייצג את רמתה של תופעה מסוימת; דוגמאות רלוונטיות להצעה זו אפשר שתהיינה: אחוז ההזמנות המאחרות מתוך סך ההזמנות שסופקו בחודש; אחוז המוצרים הפגומים מתוך סך המוצרים שיוצרו בשנה, או מספר היחידות שיוצרו בשבוע. יש להבחין בין הגדרת המדד, כלומר מה הארגון מודד (כבדוגמאות הנ"ל), לבין ערך המדד – קרי מהי תוצאת המדידה. להלן דוגמה:

הגדרת המדד: כמות יחידות המוצר המיוצרות בשבוע

ערך נוכחי (המהווה בעיה): 8 יחידות מוצר בשבוע

ערך רצוי (ממנו נגזר הפער): 10 יחידות בשבוע

שימו לב שאת הערך הרצוי נדרש לקבוע בעל הבעיה, כמוסבר בסעיף הבא.

בנוסף לערך הנוכחי, עליכם לבקש מהארגון נתונים אודות התנהגות המדד בעבר – בעומק ההיסטורי המירבי שזמין לארגון. רמת הפירוט הנדרשת זהה להגדרת המדד, כלומר: אם המדד מתייחס לחודש (כמו בדוגמה הראשונה), אזי גם התנהגותו בעבר נדרשת ברזולוציה של חודש (ולא ממוצע על פני החודשים או השנים). מנתונים אלו עליכם לייצר גרף פשוט ב-Excel ולצרף להצעה תמונה שלו, במקום המתאים; להלן דוגמה:

תרשים 1. דוגמה לגרף של התנהגות התופעה לאורך זמן

"בעל הבעיה"

אחרי שהגדרנו בעיה כפער בין מצוי לרצוי, ובתקווה כי ה"מצוי" אינו שנוי במחלוקת (שהרי איננו אמור להיות תלוי בהסכמתנו), עולה השאלה: של מי ה"רצוי"? או, בניסוחים חלופיים: למי התופעה מפריעה? מי רוצה שתהיה אחרת? התשובה על שאלות אלו תזהה את "בעל הבעיה", ומכאן תיגזר השאלה המעשית יותר: מהו המנדט שיש לבעל הבעיה לשנות את התופעה?

נתבונן במקרה שאירע בפועל: מנהל מחלקה בארגון כלשהו העלה בעיה – אין הוא עומד בתקן השירות המקובל בתחומו. באבחון שנעשה נמצא כי הקטנת מצבת כוח האדם במחלקה היא שהביאה לירידה ברמת השירות, ולכאורה פתרון אפשרי הוא השבתה לגודלה הקודם. דא עקא, הסתבר שמנהל הארגון (אליו כפוף מנהל המחלקה) הוא שהקטין, ביודעין, את הקצאת כוח האדם למחלקה, וזאת בהתאם לסדר העדיפויות הארגוני מנקודת מבטו. במילים אחרות, בעיני מנהל הארגון הפגיעה ברמת השירות איננה בעיה אלא פתרון לבעיה אחרת, חריפה יותר בעיניו. המסקנה: מנהל המחלקה לא היווה "בעל בעיה" אפקטיבי.

בעל בעיה מתאים צריך להיות מנהל, שמוטת השליטה שלו חולשת על כל מרחב הבעיה – הן סיבותיה והן פתרונות אפשריים. פונקציית מטה, כגון מנהל האיכות או מהנדס התפ"י, אינה עונה בדרך כלל על דרישה זו. על בעל הבעיה לקיים שלושה תנאים: (1) התופעה יוצרת עבורו פער; (2) יש בידיו סמכויות ומשאבים הנחוצים כדי לפתור את הבעיה, ו-(3) הוא מעוניין לפתור את הבעיה (מכיר בה). אין משמעות לבעיה שאין לה בעל בעיה העונה על כל שלושת התנאים. אם במגבלות תפקידכם אינכם נדרשים לפתור בעיה מתאימה, כדאי לפנות לבעל בעיה פוטנציאלי (למשל הממונה הישיר עליכם) ולהציע את שירותיכם בפתרון בעיה שמציקה לו.

שימו לב שלצורך אבחון הבעיה תצטרכו "להפריע" לארגון: לבקש נתונים, לקיים תצפיות ו/או ראיונות, והקשה מכל (בעיני הארגון) – להצביע על ליקויים הדורשים תיקון. חשוב מאוד שיהיה בעל בעיה שיגבה אתכם ושמסמכותו תפעלו, אחרת תתקלו במקלות בגלגלים על כל צעד ושעל. עליכם לבצע תיאום ציפיות מדויק מול בעל הבעיה, להבין מה ברצונו לתקן ועד כמה הוא מוכן להרחיק לכת כדי לעשות זאת.

פרטים נוספים הנדרשים בהצעה

מה נעשה בטיפול הבעיה עד כה ומה היו התוצאות?

לסעיף זה יש מספר מטרות; ודאו שתשובתכם משיגה את כולן:

לוודא שאין מדובר בבעיה זמנית, או כזו שצצה לא מכבר ועדיין לא ברור שנדרש בכלל לטפל בה;

לוודא שאין מדובר בבעיה שולית, שעד עתה לא הצדיקה קשב ניהולי או הקצאת משאבים – ולכן סביר להניח שגם הפתרון שתציעו יזכה ליחס דומה;

אם אכן זו בעיה משמעותית, כדי שתסיקו מהיקף המאמץ שהושקע עד עכשיו על העדיפות שניתנת לפתרון הבעיה, תבינו מדוע פתרונות קודמים לא עלו יפה ולא תחזרו על טעויות העבר.

נגישות לנתונים

שימו לב להדגשה של "גולמיים" בסעיף זה, הכוונה היא שאינכם מוגבלים רק לדו"חות קיימים אלא יכולים לגשת לנתוני מקור ולעצב שאילתות ודו"חות במו ידיכם (בשאילתות SQL) – זאת משום שקיים סיכוי סביר שתזדקקו לחתכים שאינם משמשים את הארגון כדבר שבשגרה; למשל: חיתוך של אחוז פגומים במשמרת עם ותק העובדים באותה משמרת, וכדומה. אין אפשרות לדעת מראש לאילו חתכי מידע תזדקקו. ודאו גם שאין מגבלה שתפריע לבחון את הבעיה מכל היבטיה (למשל ביטחון מידע, חיסיון נתונים, סודיות עסקית או השוואה בין מחלקות).

במקרה (הנפוץ) בו רק אחד/ת ממבצעי הפרויקט עובד בארגון, עליכם לברר ולציין האם השותף/ה שאיננו עובד/ת יורשה לראות את הנתונים הגולמיים ולעבד אותם (גם אם מחוץ לכתלי הארגון), וכן אם תוכל להשתתף בתצפיות ובראיונות, במידת הצורך. אם לא, על מבצעי הפרויקט להיות מודעים לכך שהשותף/ה העובד/ת בארגון יצטרך לעמול קשה כדי לשקף את הארגון לשני/יה, והשותף/ה שאיננו עובד/ת בארגון עשוי להימצא בעמדת נחיתות.

הצעת פרויקט (שלב א')

יש לקרוא את ה"מנחה להגשת הצעה" בתחילת מסמך זה בטרם תכתבו את הצעתכם – כך תחסכו הרבה עבודה חוזרת.

ההצעה תוגש מודפסת, בפורמט Word בלבד.

חובה למלא את כל השדות המסומנים ב-*, אלא אם צוין אחרת.

יש לשלוח את ההצעה במייל ל- dfaran@braude.ac.il

סטודנטים המבקשים לבצע התמחות בתעשייה יַפנו בנפרד את הצעת ההתמחות למרכז ההתמחות, ורק את הפרויקט שיבוצע בהתמחות יציעו בטופס זה.

המציע/ה (בהתמחות) או המציעים (בפרויקט)

שם הסטודנט/ית	ת"ז	טלפון (נייד)	דוא"ל
*	*	*	*

תאריך הגשה*: Click or tap to enter a date.

פרטי ההצעה

תאור קצר של הארגון (רק אותו חלק של הארגון בו מתבצע הפרויקט, שהעומד/ת בראשו הכיר/ה בבעיה ואיתו או איתה אתם בקשר ישיר; לדוגמה: קו מוצר X בחטיבה Y של חברת Z):

שם הארגון*: Click or tap here to enter text.

מיקום גיאוגרפי*: Click or tap here to enter text.

ענף תעשייתי, תחום/י פעילות*: Click or tap here to enter text.

תוצרים (מה הארגון מפיק או מייצר)*: Click or tap here to enter text.

היקף הפעילות בארגון או בתת הארגון הנדון

המטרה בתיאור "היקף פעילות" היא לוודא שאכן הבעיה היא בסדר גודל וברמת מורכבות שמצדיקים תהליך אבחון ופרויקט הנדסי, ולא מתבקשת על פניו החלטה ניהולית מיידית או אימוץ של פתרון סטנדרטי.

מספר העובדים והתפלגותם לפי מאפיינים (מנהלים, מהנדסים, אנשי מטה, פועלים מקצועיים, פועלים לא-מקצועיים)*: Click or tap here to enter text.

מספר קווי הייצור, מספר המכונות וסוגן*: Click or tap here to enter text.

מגוון המוצרים והיקף הייצור של כל אחד, לפי תקופה (למשל: 100 מערכות בשנה)*: Click or tap here to enter text.

ערך כספי של התוצר בשנה*: Click or tap here to enter text.

תיאור מילולי המבהיר את המורכבות בסביבת העבודה: Click or tap here to enter text.

שייכו את מדד התופעה הבעייתית לאחת (בלבד) מהקטגוריות הבאות:

ראו הסברים במנחה להגשת ההצעה; אם לא ניתן לשייך את המדד לאחד מהסיווגים, הבעיה לא קבילה.

לחץ/י על התיבה ובחר/י את הסיווג המתאים*:

אם בחרתם "אחר" – סווגו את הקטגוריה, והראו כיצד היא עונה על דרישות הפרויקט: Click or tap here to enter text.

פירוט המדד:

מהו המדד הספציפי שמודד את התופעה הבעייתית בארגון הנדון? (ראו הנחיות; כאן עליכם לציין איך מתבצעת המדידה בארגון, ולא מהו המספר שהתקבל כתוצאה מהמדידה)

הגדרת המדד (אופן המדידה)*: Click or tap here to enter text.

מהו ערכו הנוכחי של מדד המטרה שסימנתם, בציון יחידת המדידה? (לדוגמה: 12% פגומים לחודש או 7 יחידות מוצר לשבוע)*

מהו ערכו הרצוי של מדד המטרה שסימנתם, בציון יחידת המדידה? (לדוגמה: 5% פגומים לחודש או 10 יחידות מוצר לשבוע)*

איך הנתון מתנהג לאורך זמן? צרפו כאן צילום של תרשים Excel (ראו בהנחיות):*

פרטים אודות הבעיה (שהיא הפער בין המדד הנוכחי לבין המדד הרצוי):

ממתי הבעיה קיימת בארגון?* Click or tap here to enter text.

כיצד נקבע ערכו הרצוי של המדד, ועל ידי מי?* Click or tap here to enter text.

בכמה אומד הארגון את הנזק הכספי שגורמת הבעיה?* Click or tap here to enter text.

דגשים או דרישות נוספות שהציג הארגון בנוגע לבעיה: Click or tap here to enter text.

"בעל הבעיה":

מיהו "בעל הבעיה", ומה תפקידו בארגון (ראו הגדרות לבעל הבעיה במנחה)?* Click or tap here to enter text.

יש לספק דרכי התקשרות עם בעל הבעיה (שם מלא + טלפון או דוא"ל), למקרה שתתעוררנה שאלות מצידנו*: Click or tap here to enter text.

אילו שינויים בארגון (לצורך פתרון הבעיה) מוסמך בעל הבעיה לאשר ולתקצב?* Click or tap here to enter text.

האם בעל הבעיה שוחח איתכם ישירות, העלה בפניכם את הצורך בפתרון הבעיה או הכיר בקיומה? אם לא הוא או היא – מי כן?* Click or tap here to enter text.

האם בעל הבעיה הביע נכונות מפורשת לחשוף נתונים גולמיים, ולאפשר תצפיות ו/או ריאיונות עם עובדים ומנהלים?* בחרו תשובה: , ופרטו: Click or tap here to enter text.

מה נעשה בטיפול הבעיה עד כה ומה היו התוצאות?

מה נעשה עד עתה בארגון במטרה לפתור את הבעיה או להתגבר עליה, ומתי?* Click or tap here to enter text.

מדוע מאמצים אלו לא פתרו את הבעיה, ומה נעשה בעקבות כך? Click or tap here to enter text.

נגישות לנתונים (למי מהצוות יש גישה לנתונים גולמיים ולתצפיות ומי הגורם בארגון שמתחייב לתת אותם):

למי מחברי הצוות יש גישה בלתי-אמצעית לנתונים גולמיים?* Click or tap here to enter text.

האם קיימת גישה לנתונים גולמיים וקיימת הרשאה לאחזרם, לעבדם ולעצב דו"חות חדשים, או שהגישה מוגבלת לדו"חות מוכנים מראש?* בחרו:

האם תורשו לקרוא תיעוד ולקיים תצפיות ו/או ראיונות כראות עיניכם?* בחרו:

האם כל מבצעי הפרויקט ייהנו מגישה חופשית לחומר הגולמי, לתצפיות ולראיונות?* בחרו: ופרטו במידת הצורך: Click or tap here to enter text.

האם ידוע לכם, או יש לכם בסיס לחשוש מכך, על מגבלה כלשהי שתוטל עליכם מטעמי בטחון מידע, חיסיון נתונים, סודיות עסקית או התנגדות פנימית?* בחרו: והסבירו במידת הצורך: Click or tap here to enter text.

האם יש הערות נוספות להצעה?

Click or tap here to enter text.

לסטודנטים: אין למלא מתחת לקו זה

הערות ואישורים

מרצה שלב א'

שם המרצה: Click or tap here to enter text.

מס' סבב התייחסות	תאריך	הערות והנחיות לתיקון
1	Click or tap to enter a date.	Click or tap here to enter text.
2	Click or tap to enter a date.	Click or tap here to enter text.
3	Click or tap to enter a date.	Click or tap here to enter text.
4	Click or tap to enter a date.	Click or tap here to enter text.

מרצה שלב ב'

שם המרצה: Click or tap here to enter text.

המלצה: (בראיית שלב ב')

התייחסות, הערות ושאלות: Click or tap here to enter text.

תאריך: Click or tap to enter a date.

אישור ההצעה

שם המאשר: Click or tap here to enter text.

תאריך: Click or tap to enter a date.

שם המנחה (למילוי ע"י מרכז הפרויקט/התמחות): Click or tap here to enter text.

נספח: נושאים מאושרים בשלב ב'

אומנם אינכם יודעים עדיין מהם הגורמים לבעיה ובוודאי לא כיצד תיפתר, אולם רשימת הכלים האפשריים מספקת כיוון ראשוני בנוגע לסוג הבעיות שעליכם לחפש.

סימולציה

תכנות לינארי / מעורב

יישום, פיתוח והערכת מודל חיזוי מורכב

יישום של מודלי אספקה

יישום של מודלי שיבוץ

יישום של מודלי תכן מערך מפעל / מחסן

יישום של מודלי מערך הפצה / הובלה

שימוש בכלי תכנון ניסויים ובקרה סטטיסטית לפתרון בעיות איכות

תכן ומידול של תהליכים בארגון כגון: תהליכים לוגיסטיים (שינוע ואחסון), תהליכים בשרשרת אספקה, תכן תהליכי בקרה ניהולית וזרימת מידע, קווי הרכבה , קווי ייצור, קווי אריזה וכו'

אחר (באישור מרצה הקורס)

מצד שני – דוגמאות לנושאים שלא יהיו קבילים כליבת הפתרון בשלב ב'

הטמעת LEAN בסיסי (5S וכו')

חקר עבודה וקביעת זמני תקן

כתיבת נהלי עבודה ומדריכים למשתמש

הטמעת מערכת ERP

הטמעת ISO

פיתוח דו"חות וטפסים, ניהול מסמכים

בדיקת כדאיות כלכלית

הדרכת עובדים

שימוש במערכת שכר עידוד

בניית מאקרו באקסל למטרות שונות

בניית אתר אינטרנט